![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEgB1wnyTaV4EHNY62ngDJOK3ZVrO591ndV0A0UmaaibwlOW5hwYCPd2OKfKLGHbxahI7A306jgZRaz-FPfU9xdRtQY-e_hH3ET0b-_pTXYCTW9xYoIxVqZ7eSt1HtyqcLw3-gSGDCPU7Sk_qeHIhvHkykbnYpToDNqn12MadZ3ZNgKLv6lnpsaYCAUpi2OU/s800/Heidelberg8.jpg)
Kui mu Saksamaal õppiv poeg kirjutas, et võiks seda kohta vaatama minna, siis ma kirjutasin vastu, et "punkrid on vist huvitavad, kuigi minu jaoks hirmutavad ja õõvastavad". Aga ma ei mõelnud, et sinna ei võiks minna. Läksime ikka ning oligi kole ja kurb ja hoomamatu ja mõtlemapanev.
Soovitan seal siiski ära käia.
Hirm Saksamaalt tuleva ohu eest pani prantslased 1930. aastatel ehitama Maginot' liini, kolossaalset maa-alust pommikindlat kindlust, punkrite ja pommitajate kompleksi. Liin ulatus Šveitsist Luksemburgini ning mahutas tuhandeid mehi. Lisaks sõjalistele objektidele ja tehnikale sisaldas see igati moodsaid elamistingimusi, sh kliimaseadmeid, postkontoreid, söögikohti, kingseppa, arsti, veehoidla- ja jaotussüsteemi, laatsareti, pesumaja jne. Lisaks oli seal maa-alune raudtee.
Kirde-Prantsusmaal asub liini üks osa, Ouvrage Schoenenbourg punkriliin, mida on võimalik valitud päevadel külastada (vt infot siit). Külastuseks kulub vähemalt 2 tundi!
Karlsruhest sõidab sinna umbes ühe tunniga, Strasbourgist 45 minutiga.
Ouvrage Schoenenbourg kindluse ehitus lõpetati 1935. aastal ning 1936. ja 1937. aastal paigaldati sinna varustus ja relvastus. Kindlus koosneb kaheksast plokist, millest kuus on lahinguplokid. Erinevate plokkide "elanikud" omavahel üldjuhul ei kohtunud.
Plokkide vahel kasutati tehnika transpordiks kitsarööpmelist elektriraudteed.
Kokku on maa all umbes 3 kilomeetrit galeriisid, mis ulatuvad 18-30 meetri sügavusele.
Laatsaret.
Schoenenbourgi kindluses peeti kõige rohkem lahinguid ajavahemikul 1939. aasta septembrist kuni 1940. aasta juunini. Selle aja jooksul tulistati kindlusest välja üle 17 000 mürsu ning kompleks ise oli üle 3000 mürsu ja 160 pommi sihtmärgiks.
1950. aastate lõpul, kui Prantsusmaa töötas välja oma tuumaprogrammi, vähenes huvi selliste kindlustuste vastu. Nüüd kasutati kompleksi sõjaväe väljaõppeks ning 2001. aastal müüs kaitseministeerium Schoenenbourgi kindluse kohalikule kogukonnale, kes seda jõudumööda korrastab.
Veiniga siin kokku ei hoitud.
Sõjajärgne hinnang selle kohta, kas Maginot' liin oma eesmärki täitis, on vastuoluline. Selle liini ehitamine maksis ju tohutult palju ning lõpptulemusena ei suutnud see takistada Saksa vägedel Prantsusmaale tungimast. Seetõttu peavad paljud seda tohutuks ebaõnnestumiseks ja raha raiskamiseks. Teised jälle hindavad, et see ehitis aitas pidurdada sakslaste ootamatut pealetungi.
Igatahes SÕDA ONGI KOLE ja kallis ja ebavajalik ja hävitav ja saastav. Sõjahirmus elamine on ka kahjuks kallis ja saastav ja hävitav. Kas meil on mingi võimalus seda vältida? Vältida sõda... või vältida enda kaitsmist... Mis on selle hind, kui me end ei kaitse?
Et mitte nii masendavalt lõpetada, siis mainin, et ümbruskonnas on toredaid (vaikseid) Prantsuse külakesi ja isegi üks veinitalu. Söögikohtades on muidugi pikad lõunapausid, aga õhtusöögiks leiab sealkandis kohtasid küll. Meie käisime lihtsas saksapärases restoranis Keimberg (seal peaks saama ka ööbida, vt all fotol).
Instagrammis @annelikudugurmee
Facebookis @kudugurmee
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEg2dTzJecd_4bBxKbx7p7Z_SV7bpXNERMzIF08R1sA5McrIcBsuoqU14TGFrJrnVtuvWnjeCC2zLqgdkAGF9U1UiBuKFgBJWxHDzkS6PmnryvXWEDcfWEFPcHJKeq9_-HyEnl5xeJFklsbtf4x-ccdc6YR4TgO_Ae2DFlyct6Tpztoa8gFgOVy_QdJqUlj9/s800/Heidelberg9.jpg)
Kommentaare ei ole:
Postita kommentaar